NEDGIA CATALUNYA
Catalunya, a la mateixa velocitat en gas renovable que altres països de la UE
El sector del gas aposta per aquesta energia verda com a vector energètic descarbonitzat de futur || El biometà produït permet un aprofitament que contribueix a l’economia circular
![Planta de gas renovable de Naturgy a l'abocador Elena (Cerdanyola del Vallès).](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/09/64fc7f70bae1f.jpeg)
Planta de gas renovable de Naturgy a l'abocador Elena (Cerdanyola del Vallès).
Catalunya disposa d’un sistema gasista robust, resilient i amb disponibilitat de subministrament d’energia tots els dies de l’any. Tanmateix, les empreses gasistes del territori, com succeeix a la resta dels països d’Europa, aposta fermament per la progressiva descarbonització del sector, fomentant el desenvolupament dels gasos renovables com un vector energètic verd i de futur.
El gas renovable és un gas totalment intercanviable pel gas natural, de forma que pot distribuir-se a través de la infraestructura gasista existent i fer-se servir amb les mateixes aplicacions energètiques en llars, indústries, comerços i també per a mobilitat en el transport.
L’exponent principal del gas renovable és el biometà, un combustible neutre en emissions de CO2 que es genera a través dels processos de degradació de la matèria orgànica (residus urbans, agrícoles, ramaders o forestals, aigües residuals...) que, una vegada tractats, es transformen en gas renovable.
Es tracta d’una solució sostenible i econòmicament competitiva per impulsar un sistema energètic descarbonitzat i lluitar contra el canvi climàtic, que ja és una realitat en molts països d’Europa, i que és també un factor determinant en el procés de descarbonització del sector energètic a Catalunya. Segons l’informe Els gasos renovables. Un vector energètic emergent, publicat per Fundació Naturgy, el potencial màxim de producció de gasos renovables a Espanya podria ser equivalent al 65% de la demanda total actual de gas natural, si s’impulsés de forma decidida el seu desenvolupament. Els autors d’aquest estudi afirmen que, si Espanya desenvolupa tot el seu potencial de producció, podria arribar a reduir uns 35 milions de tones de CO2, és a dir, més del 10% de les emissions de gasos amb efecte d’hivernacle previstes per a l’any 2030. Aquest valor equival al CO2 que emet tot el seu parc de turismes en un any o el que va absorbir tota la superfície forestal d’Espanya el 2017.
El tren mediambiental
Segons els experts, el biometà és una realitat europea inqüestionable en el camí cap a la descarbonització de l’economia i Espanya no pot perdre aquest tren mediambiental. És una solució ja implementada i assentada en molts països europeus, amb més de 700 plantes injectant gas renovable a les xarxes de gas, i França és un exemple de la tendència existent a Europa, on amb un important impuls des de l’Administració cada setmana es connecten a la xarxa més plantes que injecten gas renovable amb l’objectiu que l’any 2050 el 100% del gas consumit en aquest país tingui origen renovable.
A Espanya hi ha un elevat potencial per al desenvolupament de projectes de producció de biometà, entre 122-137 TWh segons indiquen diferents estudis, un dels més grans de tot Europa, i amb potencial per cobrir gairebé el doble de la demanda domesticocomercial actual. Al nostre territori, les empreses del sector gasista com Nedgia impulsen el desenvolupament dels gasos renovables, com el biometà, i la seua injecció a la xarxa de distribució a través de múltiples línies d’actuació.
Una és la descarbonització de sectors difusos d’emissions de gasos amb efecte d’hivernacle com, per exemple, a través de projectes d’economia circular en l’entorn rural. Una altra via és el desenvolupament de projectes específics de gasos renovables, biometà i hidrogen, com el projecte Elena.
Projecte Elena
El juny passat Nedgia, filial distribuïdora de gas a Espanya del grup Naturgy, va marcar una fita històrica en la transició energètica a Espanya amb la primera injecció de gas renovable procedent d’un abocador a la xarxa de distribució de gas, reafirmant així la seua aposta per la transició energètica i situant-se en l’avantguarda en innovació per desenvolupar aquest nou vector energètic i contribuir de forma significativa a la descarbonització del sistema energètic del país.
La planta de gas renovable, situada al Parc de l’Alba de Cerdanyola del Vallès (Barcelona) al costat de l’abocador de residus Elena, va representar en total una inversió de 2,2 milions d’euros. Amb aquesta instal·lació, Nedgia va demostrar la seua capacitat per dur a terme aquest tipus de projectes gràcies a la fortalesa de la seua xarxa de distribució, que està preparada per distribuir gasos renovables per les inversions realitzades en els últims anys, la infraestructura gasista existent a Espanya i la seua contribució a la seguretat del subministrament.
Objectius
Nedgia té per objectiu que el 2050 tot el gas que circuli per les seues xarxes sigui d’origen renovable. La companyia està digitalitzant tota la seua infraestructura de distribució amb la vista posada en l’entrada massiva de gasos renovables, i ha presentat projectes de biometà i hidrogen a les diferents administracions del país. La planta de Cerdanyola del Vallès produirà 12 GWh/any de biometà, la qual cosa equival al consum anual de 3.200 llars, i evitarà l’emissió a l’atmosfera de 2.400 tones de CO2/any, una quantitat equivalent a plantar uns 5.000 arbres.
Part del gas que s’injecta a la xarxa s’utilitzarà per ser subministrat com a combustible als vehicles a les diferents estacions del grup Naturgy, ja que és una alternativa totalment viable per a la mobilitat sostenible. El biometà produït permetrà un aprofitament energètic que contribueix a l’economia circular, en línia amb la Llei de Canvi Climàtic i amb els objectius del Pla Nacional Integrat d’Energia i Clima (PNIEC). Aquest tipus de projectes són un clar reflex també del suport de Nedgia a la producció local d’energia, molt a prop de les principals àrees potencialment generadores de biometà (abocadors, granges de purins i estacions depuradores d’aigües residuals).