Consulta el padró provisional de l'impost sobre les emissions de CO2 dels vehicles de l'any 2023
Les dades dels vehicles, dels titulars i la quota a pagar ja estan disponibles a la seu electrònica de l’Agència Tributària de Catalunya i es podran presentar al·legacions fins al 6 de juny.
![Cotxes ahir a la tarda a l’N-240 en direcció a Lleida.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/files/fp/uploads/2023/09/09/64fc9b537ef11.r_d.526-269.jpeg)
Les dades del padró provisional dels vehicles que enguany han de tributar per l’impost sobre les emissions de CO2, corresponent a l’exercici 2023, ja estan disponibles a la seu electrònica de l’Agència Tributària de Catalunya (ATC). Des de l’1 de maig, els contribuents poden accedir-hi amb el NIF i la matrícula del vehicle o amb identificació digital, utilitzant l’idCAT Mòbil o un altre certificat digital.
D’aquesta manera, les persones interessades podran, d’una banda, comprovar que les dades sobre el titular i les característiques del vehicle o vehicles (furgonetes, turismes i/o motocicletes) siguin correctes; i, de l’altra, conèixer la quota que hauran de pagar al setembre. En el cas que aquestes informacions no siguin correctes o calgui fer-hi alguna modificació, es poden presentar al·legacions fins al 6 de juny.
A partir de l’1 de setembre, l’Agència farà públic el padró definitiu i s’iniciarà el període d’autoliquidació de l’impost a través de la mateixa seu electrònica. D’acord amb la Llei, si se’n domicilia el pagament es pot gaudir d’una bonificació del 2 %. Aquesta sol·licitud es pot fer des de la consulta del padró, a la seu electrònica de l’ATC, abans del 15 de juliol.
Un impost 100 % finalista
L’impost sobre les emissions de diòxid de carboni dels vehicles de tracció mecànica, que va ser aprovat pel Parlament l’agost del 2017, grava les emissions de CO2 de turismes, furgonetes i motocicles per l’efecte hivernacle que produeixen en l’atmosfera i la seva repercussió en l’escalfament global del planeta i, per tant, per les conseqüències que poden tenir en la salut de la ciutadania.
La recaptació es destina íntegrament al Fons Climàtic i al Fons del Patrimoni Natural, i retorna a les persones a través de la inversió en accions per millorar el medi ambient, fomentar la mobilitat sostenible i la transició energètica, prevenir incendis forestals i adaptar els boscos a l’emergència climàtica, conservar els parcs naturals, restaurar els ecosistemes marins, i impulsar la recerca i la innovació per mitigar el canvi climàtic. La informació sobre els projectes que es financen amb la recaptació de l’impost es pot ampliar al web de l’Oficina Catalana del Canvi Climàtic.
Aquest tribut s’emmarca en l’agenda 2030 aprovada pel Govern català i està en línia amb les recomanacions de l’FMI, l’OCDE o la Comissió Europea, que coincideixen a apostar per la fiscalitat verda com una eina imprescindible davant la crisi ambiental i d’emergència climàtica. Altres països europeus com Finlàndia, Suïssa, Bèlgica, França, Suècia, Alemanya o Irlanda també disposen de figures tributàries que tenen en compte les emissions de CO2 dels vehicles.