GUIA
Un estudi alerta del risc de no baixar la tapa del vàter en estirar la cadena i dels cubells d'escombraries sense tapa
Les cisternes dels vàters amb tapa oberta, el rentat o assecatge de mans ineficaç, la neteja deficient de les superfícies, els desaigües obstruïts i els cubells d’escombraries sense tapa contribueixen a augmentar la càrrega bacteriana i vírica als lavabos
![Un vàter.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/08/64fb45d4e7cd0.jpeg)
Un vàter.
Rentar-se les mans i desinfectar-se a fons ja és una pràctica natural en les nostres rutines a causa de la COVID-19, però un nou estudi ha posat de manifest els perills que comporten les tapes obertes dels vàters, els cubells d’escombraries sense tapa i els desaigües defectuosos en la propagació d’infeccions als lavabos públics, segons publiquen a la revista 'Science of the Total Environment'.
Una revisió global dels riscos de transmissió bacteriana i vírica als banys públics ha descobert que els bioaerosols poden transmetre’s potencialment per tot un edifici de diverses plantes a causa d’una fontaneria defectuosa i que deixar les tapes dels vàters obertes després d'estirar la cadena pot dispersar les gotes contaminades més enllà d’un metre. Els cubells d’escombraries sense tapa als banys públics també són un risc, especialment si estan situats sota o a prop d’assecadors de mans elèctrics.
Investigadors de la Universitat Nacional Australiana i la Universitat d’Austràlia del Sud van avaluar 38 estudis diferents de 13 països que investigaven el risc de transmissió de malalties infeccioses als banys públics. A més de considerar els riscos de transmissió de la COVID-19 als banys, la revisió també va analitzar altres riscos de malalties infeccioses als lavabos públics de restaurants, llocs de treball, locals comercials i universitats.
Els resultats van mostrar una evidència generalitzada de superfícies contaminades com a causa de transmissió fecal-oral, però cap cas documentat de transmissió de malalties infeccioses per via aèria. Després de la reobertura de les fronteres, els investigadors van demanar més estudis per avaluar els riscos de transmissió del SARS-CoV-2 als lavabos públics.
La coautora del treball, la professora Erica Donner, científica mediambiental de la UniSA, afirma que les dades anecdòtiques suggereixen que els usuaris han evitat els lavabos públics en els últims 18 mesos a causa dels riscos percebuts de transmissió de la COVID-19.
"Algunes persones s’han preocupat per utilitzar els banys públics durant la pandèmia, però si es minimitza el temps al bany, es renten i assequen les mans adequadament i no utilitzen el telèfon mòbil, ni mengen o beuen, els riscos haurien de ser baixos, especialment si el bany està ben mantingut -afirma la professora Donner-. Encara que hi ha poques proves de la transmissió de la COVID-19 a través dels lavabos públics, estan atapeïts de bacteris, especialment els que s’utilitzen amb freqüència i no es netegen adequadament."
Als lavabos públics es va identificar una àmplia gamma de bacteris intestinals, de la pell i del terra, així com virus respiratoris, la qual cosa suposa un risc de transmissió. Les cisternes dels vàters amb tapa oberta, el rentat o assecatge de mans ineficaç, la neteja deficient de les superfícies, els desaigües obstruïts i els cubells d’escombraries sense tapa contribueixen a augmentar la càrrega bacteriana i vírica als lavabos.
Sis estudis van investigar la dispersió bacteriana als lavabos públics, mostrant que els assecadors de raig d’aire poden escampar potencialment gotes fins a tres metres, i que la descàrrega del vàter escampa partícules fins a 1,5 metres i roman en l’aire durant més de 30 minuts.
Un estudi de 2021 va estimar que el nombre de partícules procedents d’una descàrrega de vàter equivalia a les gotes d’una persona que parlés en veu alta durant alguna cosa més de sis minuts i mig. "Encara que existeix un risc potencial de propagació d’aerosols per la descàrrega del vàter i l’assecatge de les mans, no trobem proves de transmissió aèria de patògens intestinals o respiratoris als banys públics en la literatura que revisem", afirma la professora Donner.
"Tanmateix, no hi ha dubte que rentar-se bé les mans i assecar-se-les eficaçment és fonamental per aturar la propagació de malalties -subratlla-. A mesura que s’obren les fronteres i augmenten els casos, les persones poden protegir-se contra la infecció per COVID-19 si continuen practicant una bona higiene. Això inclou rentar-se les mans i desinfectar-se, així com desinfectar les manilles de les portes, les tapes dels vàters i altres superfícies que es toquen amb freqüència".
Segons recorda, "aquests hàbits no només reduiran el risc d’infecció per COVID-19, sinó que també limitaran el risc d’infeccions bacterianes".